Borba sa požarom na Vidliču se nastavlja, najteže u selima Krupac, Smilovci i Basara
27. avgust 07:14
![Borba sa požarom na Vidliču se nastavlja, najteže u selima Krupac, Smilovci i Basara](/data/images/2024-08-27/161428_vidlikc_f.png?t=1724737643)
15. mart 2024 13:46
podeli vest
Foto: Shutterstock.com/Africa Studio, ilustracija
BEOGRAD - U Srbiji oko 700.000 ljudi boluje od kardio-renalnog sindroma, oboljenja srca i bubrega, a kako je poručeno na panelu "Život sa kardio-renalnim sindromom 2024" koji je održan danas u Beogradu za uspešnu borbu sa tom bolešću ključna je rana dijagnostika i adekvatna terapija.
Kardio-renalni sindrom je patofiziološki poremećaj srca i bubrega, u kome akutni ili hronični poremećaj funkcije jednog organa podstiče akutni ili hronični poremećaj drugog organa.
Državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Vesna Turkulov rekla je da je da je kada je reč o prevenciji i ranoj dijagnostici najvažnija primarna zdravstvena zaštita.
Dodala je da je za sprečavanje te bolesti veoma važno da se redovno prate oboleli od dijabetesa i hipertenzije, kao i rano otkrivanje onih koji se nalaze u najranijoj fazi bolesti.
Istakla je da se od januara sledeće godine planira prelazak na elektronski karton pa će kroz umrežavanje u informacionom sistemu biti moguće da se zna ko ima hiperzenziju ili dijabetes, te će takvi pacijenti pozivati na redovne preglede.
"Svest je nedovoljno razvijena. Problem je što hronična bubrežna bolest ne boli", rekla je ona.
Zemenik direktora Sektora za lekove Republičkog fonza za zdravstveno osiguranje (RFZO)
Željko Popadić ukazao je da je RFZO svih godina kontinuirano radi na unapređenju i dostupnosti inovativnih lekova u Srbiji, navodeći da je od 2013. godine do sada na listu stavljeno više od 100 inovativnih lekova.
"Za poslednju listu lekova vlada je dala saglasnost u februaru ove godine i lista je dopunjena sa 67 novih lekova", naveo je on.
Dodao je da su 22 lekova sa te liste namenjeni onkološkim pacijentima.
"U narednim godinama nadamo se da ćemo imati još inovativnih lekova, Pacijenti oboleli od kardio-renalnog sindroma su u planu da se naprave i inovativni lekovi za njih. U narednom periodu želimo da možemo da kažemo da su za sve pacijente nabavljeni inovativni lekovi", naveo je on.
Kardiolog Univerzitetskog Kliničkog centra Srbije Arsen Ristić rekao je da su po broju obolelih i drugim parametrima kardiovaskularne bolesti, u koje spada i kardio-renalni sindrom, vodeći urok smrtnosti u svetu i dodao da mora da se uradi mnogo toga na podizanju svesti da se zna da se značajan deo tih oboljenja može prevenirati i bolje lečiti.
"Godinama unazad su nam dostupni bolji lekovi koji omogućavaju mnogo bolje lečenje nego pre 10 i 15 godina. Možemo mnogo toga da sprečimo kada procenimo svoj kardiovaskularni rizik i odemo na preventivni pregled", pojasnio je Ristić.
Nefrolog UKCS Milan Radović naveo je da najveći broj ljudi koji su u riziku da dobiju hroiničnu bubrežnu slabost nemaju nijedan simptom koji bi ih podstakao da odu kod lekara, zbog čega veliku ulogu ima prevencija.
"Možemo da uradimo dve stvari - prevencija i da se pronađu pacijenti koji imaju faktor rizuka da obole.. ili imaju neki od stadijuma bubrežne slabosti a da to ne znaju. Nadam se da ćemo u skoroj budućnosti znati tačno koliko imamo pacijenta koji imaju određene stadijume hronične bubrežna slabosti", rekao je on.
26. avgust 15:05
26. avgust 15:00
26. avgust 14:40
26. avgust 14:34
26. avgust 19:56
26. avgust 18:55
26. avgust 15:36
26. avgust 19:49
26. avgust 19:46
26. avgust 17:29
26. avgust 15:43
26. avgust 20:34
26. avgust 18:35
24. avgust 17:54