23. septembar 2023 11:56
Bećirović: Vučićev govor na Generalnoj skupštini UN je vrhunski, ne bi ga se stideli ni najmoćniji
Foto: Zijad Bećirović
LJUBLJANA - Direktor Međunarodnog instituta za bliskoistočne i balkanske studije (IFIMES) Zijad Bećirović ocenio je danas da je govor predsednika Srbije Aleksandra Vučića u Generalnoj skupštini Ujedinjenih nacija vrhunski koncipiran, uravnotežen, u kome je svaka reč imala jasnu poruku, kao i da se radi o državničkom govoru kojeg se ne bi postideli predsednici najvećih ili najmoćnijih država.
On je za Tanjug rekao da, s obzirom da IFIMES ima specijalni konsultativni status u UN/ECOSOC u Njujorku i da je upućen u rad i dešavanja unutar sistema UN, može slobodno da kaže da je Vučićev govor imao veliki odjek unutar Generalne skupštine, na međunarodnoj sceni ali i u Srbiji i regionu.
"Naglašavanjem važnosti poštovanja međunarodnog prava skrenuo je pažnju upravo na njegovo nepoštovanje, zato što su pojedine države stalne članice Saveta bezbednosti UN umesto da deluju preko Saveta bezbednosti na što su se obavezale poveljom UN-a, delovale unilateralno ili intervenisale u pojedinim zemljama. Jedne su to radile posebno intenzivno 90-tih godina prošlog veka, dok su to pojedine uradile nedavno. Tako su svojim delovanjem suspendovale ključnu ulogu Saveta bezbednosti UN koji odlučuje o miru i ratu u svetu, a ne kroz unilateralno delovanje", ocenio je on.
Dodao je i da je Vučić u svom govoru istakao pitanje aktuelnih napetih dešavanja na Kosovu i rezoluciju UN 1244, koja je ključna kada je u pitanju KiM kao i dijalog o normalizaciji odnosa između zvaničnog Beograda i Prištine, koji je, kako kaže, sve drugo osim normalizacije.
"Tu je kardinalnu grešku napravilo prethodno rukovodstvo Srbije na čelu sa Borisom Tadićem, Vukom Jeremićem kada je pregovore odnosno dijalog između Beograda i Prištine sa nivoa UN prebacilo na nivo EU kada se zna da Srbija u svakom trenutku u UN može osigurati podršku 2/3 članica UN-a", rekao je Bećirović.
Prema njegovim rečima važno je da su u govoru istaknute teme globalnog razvoja kada se zna da Srbija sama u regionu ima više stranih investicija nego sve zemlje zajedno.
"I kao finale ekonomskog uspona Srbije dolazi EXPO 2027, koji je važan ne samo za Srbiju nego je to razvojna šansa za unapređenje regionalne saradnje i razvoja u regionu", smatra direktor Ifimesa.
Ocenjuje da je Vučić poentirao sa zaključkom da ništa ne sme biti preče od osiguranja mira i stabilnosti, što je možda i najvažnije, jer su region u nedavnoj prošlosti obeležili sukobi, a da je, pošto je EU prvobitno nastala kao mirovni projekt posle Drugog svetskog rata, važno da se zemlje Zapadnog Balkana ubrzano pridruže tom projektu i da Evropa kao kontinent rata na kojem su započela dva svetska rata postane ujedinjeni kontinent mira za sva vremena.
"Brojni bilateralni sastanci na marginama generalne skupštine UN-a opravdavaju stav, da je to najveći godišnji multilateralni događaj na svetu", rekao je Bećirović.
Na pitanje šta bi SAD i EU trebalo da urade da potpomognu rešavanje situacije u dijalogu Beograda i Prištine, on je istakao da su SAD ključne za stabilnost Zapadnog Balkana i jedine koje imaju potpunu kontrolu na dešavanjima na KiM i mehanizme da deluju, dok je Srbija ključna zemlja za osiguranje mira i stabilnosti u regionu.
"EU je već pojedinim merama poslala jasan znak zvaničnoj Prištini da ozbiljno shvati učešće i obaveze proizašle iz dijaloga, jer mogu nastupiti štetne posledice što su i same vlasti i Prištini priznale, jer nanesena šteta zbog uvedenih mera EU već iznosi pola milijarde evra. Ovi su poslednji pokušaji da se spase dijalog između zvaničnog Beograda i Prištine posredstvom EU", ocenio je Bećirović.
Upitan da li bi predstojeći Berlinski proces u Tirani mogao da doprinese rešavanju situacije on naglašava da je taj proces važna inicijativa, ali da je za region Zapadnog Balkana daleko važnija inicijativa Otvoreni Balkan, jer se radi o autohtonoj inicijativi čelnika regiona na čelu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, tadašnjim premijerom Severne Makedonije Zoranom Zaevom i albanskim premijerom Edijem Ramom.
"Pri tome Nemačka individualno može više uticati na vlasti u Prištini u pogledu konstruktivnog učešća u dijalogu i ispunjavanju preuzetih obaveza nego sam Berlinski proces, jer je Nemačka značajno učestvovala u formiranju ove i prethodnih kosovskih vlada. Kako stvari stoje Nemačka je izgleda više deo problema nego rešenja kada je u pitanju Kosovo", smatra on.
Zaključuje da je važno inkorporirati Berlinski proces i Otvoreni Balkan jer su te dve inicijative komplementarne, ali da nijedna od njih ne sme biti alternativa skorašnjem članstvu zemalja Zapadnog Balkana u EU.