17. decembar 2022 08:49
Peru: Dva ministra podnela ostavke zbog smrti demonstranata
Foto: AP/Hugo Curotto
LIMA - Pritisak na novoformiranu vladu Perua raste, a dva člana kabineta podnela su ostavke zbog smrtonosnih protesta koji traju od svrgavanja bivšeg predsednika Pedra Kastilja i njegovog hapšenja prošle nedelje, prenosi Rojters.
Ministarka obrazovanja Patrisija Korea i ministar kulture Hair Peres objavili su u petak svoje ostavke na Tviteru, navodeći kao razlog smrt demonstranata tokom nemira, prenosi Rojters
„Jutros sam podnela ostavku na mesto ministarke prosvete. Smrt sunarodnika nema nikakvog opravdanja.Sila koju primenjuje država ne može da bude neproporcionalna i da uzrokuje smrt“, napisala je Korea na svom Tviter nalogu.
Kastiljovo svrgavanje izazvalo je žestoke proteste, a demonstranti zahtevaju prevremene izbore, raspuštanje Kongresa, konstitutivnu skupštinu i ostavku nove predsednice Dine Boluarte.
Protesti su nastavljeni u petak, a ključni putevi su blokirani i aerodromi su zatvoreni, prenosi Rojters.
Najmanje 17 ljudi je do sada ubijeno na protestima, saopštile su vlasti, a bar još petoro je umrlo od indirektnih posledica, navodi britanska agencija.
Ujedinjene nacije su u petak izrazile "duboku zabrinutost" zbog izveštaja o smrti i pritvaranju maloletnika koji su učestvovali u demonstracijama.
Vlada Perua saopštila je da će se ministarka inostranih poslova Ana Sesilija Gervasi sastati u utorak sa zvaničnicima UN kako bi razgovarala o situaciji.
U četvrtak je osam ljudi poginulo u sukobima snaga bezbednosti i demonstranata u grdu Ajakučo, prema lokalnim vlastima, nakon što je veće Vrhovnog suda odredilo 18 meseci pritvora za Kastilja, dok se nad njiim vodi istraga zbog optužbi za „pobunu i zaveru”.
Ostavke u vladi postavljaju pitanje o dugovečnosti kabineta Boluarte, bivše potpredsednice, koja je položila zakletvu 7. decembra, posle smene Kastilja glasanjem u Kongresu nekoliko sati nakon što je pokušao da raspusti predstavničko telo, navodi Rojters.
Kongres Perua odbacio je u petak predloženu ustavnu reformu koja bi predsedničke izbore pomerila na decembar 2023, što je jedan od ključnih zahteva demonstranata.
Vlada Dine Boluarte je proglasila vanredno stanje u zemlji u sredu, dajući posebna ovlašćenja policiji i ograničavajući slobode, uključujući pravo na okupljanje, ali to nije zaustavilo proteste.