![U Srbiji se skoro 140 hiljada ljudi suočava sa nekim oblikom oštećenja vida](/data/images/2022-12-02/1078_shutterstock-1445623637_f.jpg?t=1722056514)
12. jul 2023 13:05
Preminuo češki pisac Milan Kundera u 95. godini
podeli vest
![Preminuo češki pisac Milan Kundera u 95. godini](/data/images/2023-07-12/49395_france-obit-kundera_f.jpg)
Foto: CTK via AP, file/Jovan Dezort
PRAG - Češki pisac Milan Kundera, koji je preminuo u 95. godini, svetski je poznat po romanima "Šala", "Nepodnošljiva lakoća postojanja" i drugima, a bio je dugo zabranjivan u komunističkoj Čehoslovačkoj, koju je morao da napusti.
Kundera je rođen u Brnu 1929. godine, a 1958. godine završava Filmsku akademiju FAMU u Pragu.
Galerija
Na FAMU je radio kao asistent i docent predavao svetsku književnost.
Kao pisac i intelektualac Kundera je bio angažovan u "Praškom proleću" i veliki odjek je imalo njegovo istupanje na Kongresu čehoslovačkih pisaca 1967. godine.
Posle gušenja pokreta i okupacije Čehoslovačke koje su izvršile snage Varšavskog pakta 1968. godine, Kundera biva skrajnut i samo su roman "Šala" i zbirka pripovedaka "Smešne ljubavi" objavljene u Čehoslovačkoj do 1970, kada su bile povučene iz knjižara i biblioteka.
Kundera prihvata poziv francuskih intelektualaca koji su ga podržavali da 1975. godine bude gostujući profesor na fakultetu u Renu.
Usled svetskog uspeha njegovih romana i polemičkih intervjua koji su imali veliki odjek u Francuskoj i u svetu, komunističke vlasti u Čehoslovačkoj mu 1978. oduzimaju državljanstvo, a njegove knjige bivaju do 1990. godine zabranjene u domovini.
U toku tih dugih 20 godina Milan Kundera u Francuskoj pronalazi novu domovinu. Godine 1981. dobija francusko državljanstvo, ali je odlučno odbijao etiketu „disident“.
Na češkom jeziku objavio je romane "Šala" (1967), "Život je drugde" (1973), "Oproštajni valcer" (1973), "Knjiga smeha i zaborava" (1978), "Nepodnošljiva lakoća postojanja" (1984) i "Besmrtnost" (1990); zbirku pripovedaka "Smešne ljubavi" (1968) i dramu "Žak i njegov gospodar" (1971).
Na francuskom jeziku objavio je romane "Usporavanje" (1995), "Identitet" (1997), "Neznanje" (2000) i "Praznik beznačajnosti" (2013); kao i knjige eseja "Umetnost romana" (1986), "Iznevereni testamenti" (1993), "Zavesa" (2005) i "Susret" (2009).