![U Srbiji se skoro 140 hiljada ljudi suočava sa nekim oblikom oštećenja vida](/data/images/2022-12-02/1078_shutterstock-1445623637_f.jpg?t=1722048583)
17. januar 2024 08:54
Akademik Tibor Varadi: Cilj tužbe JAR protiv Izraela nije osuda za genocid već izricanje mera
podeli vest
![Akademik Tibor Varadi: Cilj tužbe JAR protiv Izraela nije osuda za genocid već izricanje mera](/data/images/2024-01-17/98158_israel-palestinians_f.jpg)
Foto: AP Photo/Oded Balilty
NOVI SAD - Profesor međunarodnog prava akademik Tibor Varadi izjavio je danas da je tužba Južnoafričke Republike (JAR) protiv Izraela, po optužbama za počinjeni "zločin genocida" protiv Palestinaca u Pojasu Gaze, postupak čiji direktan cilj nije osuda za genocid, već izricanje privremenih mera.
On je za Tanjug rekao da je primer za to postupak koji je pokrenula Bosna i Hercegovina protiv Jugoslavije pred Međunarodnim sudom pravde u Hagu, a u kome nije učestvovao, a da je sud 1993. godine prihvatio neke privremene mere, a neke nije.
Kako je pojasnio te privremene mere tada jesu donele jedno upozorenje, ali dalji događaju nisu sledili upozorenje i dodao da Međunarodni sud pravde ne raspolaže sredstvima za realizaciju privremenih mera.
Varadi dalje objašnjava da spor pred MSP mogu da vode samo države koje su članice Statuta Suda, što konkretno u ovom slučaju znači da je položaj Izraela jasan i nesporan, dok druga strana u sukobu (koja se ponekad označava kao "Hamas" ponekad kao "Gaza", ponekad kao "Palestina") nije država članica Statuta suda.
"Jasno je da postoje žrtve (kao što postoje i na strani Izraela), ali žrtve na palestinskoj strani ne pripadaju državi članici Statuta Suda. I tu se javlja argumenat da je uzdržavanje od genocida obaveza prema svima, dakle može da stupi na scenu i neka druga država - ako je članica Statuta Suda. To su okolnosti i argumenti koji su doveli do spora u kojem su strane Južna Afrika i Izrael", rekao je Varadi.
Na pitanje kolika je verovatnoća da Sud donese privremene mere i koliko ceo proces može da potraje, Varadi kaže da je procedura oko privremenih mera u načelu kratka.
"Nakon što su Južna Afrika i potom Izrael izneli svoje argumente 11. i 12 januara, očekuje se odluka. Spor o tome da li je jedna strana izvršila genocid može da traje nekoliko godina. Privremene mere se izriču (ili se odbijaju) nakon kratkog vremena. Južna Afrika je zatražila izricanje devet privremenih mera. Izrael se protivi. Ishod spora nije lako predvideti. Sukob Palestine i Izraela traje decenijama. Mnogo se argumenata nagomilalo. Lično mislim da bi mir mogao da spase više života nego pobeda jedne strane.", ocenio je on.
Ističe i da Međunarodni sud pravde nema instrumente koje bi obezbedile izvršenje privremenih mera, ali da je autoritet suda krupan i značajan.
"Ako bi mere tražile prestanak sukoba, bilo bi teže da se nastavi konflikt koji je do sada doneo više desetine hiljada žrtava", zaključio je Varadi.
Međunarodni sud pravde (ICJ) u Hagu, započeo je 11.januara razmatranje tužbe JAR protiv Izraela po optužbama za počinjeni "zločin genocida" protiv Palestinaca u Pojasu Gaze, u kojoj je JAR na 84 stranice tužbe navela da je Izrael prekršio Konvenciju o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida, počinio dela genocida u Pojasu Gaze, kao i da smatra da napad, koji je Hamas izveo 7. oktobra ne može da opravda ono što Izrael čini u Pojasu Gaze.
U procesu koji se smatra istorijskim presedanom, jer je jevrejska država prvi put procesuirana prema Konvenciji o sprečavanju i kažnjavanju zločina genocida koja je doneta nakon Drugog svetskog rata, JAR traži od suda da donese privremene mere kojima bi se Izrael sprečio da "čini genocid" i kaznili "počinioci genocida", ali i naredilo Izraelu da obustavi vojne operacije u Gazi.
Izrael je ceo slučaj nazvao "apsurdnim" i optužio Južnu Afriku da igra ulogu "đavoljeg advokata" za Hamas.